![](https://blogger.googleusercontent.com/img/b/R29vZ2xl/AVvXsEjwe6EYG4kKbzi4swW5SQurLzSSAszGv8xZyz7CE8SWE5nb6mL_obxP4a62T26Gou9Jm3i5fMutXvulkw_BHVdODOC5OqFEvlM90crsqgbQzKfvZdZdnDrWvIeR37wg0uSEsZNg7SZ5yR0/s1600/025.jpg)
Vid ett besök i skolans bibliotek fick jag syn på en bänk med mosaik. Då väcktes tanken att den skulle kunna fungera som inspiration till barnens pärlande. Mosaik och pärlande har stora likheter då båda består av små färgade bitar som man sätter samman för att skapa en helhet. Tanken var att barnen genom pärlandet skulle få en ny bild av vad de kan skapa samtidigt som de kan se deras eget arbete i relation till den kulturella uttrycksformen mosaik. Samtidigt insåg jag att det var ett stort steg mellan pärlor till mosaik och att det kanske skulle behövas en bro. Efter en del funderande blev den bron mallar till pärlplattorna.
Mallarna skapades utifrån pärlplattor med formen av en stjärna, hjärta, kvadrater i två storlekar och hexagoner i två storlekar. Överst står mallens form som rubrik till exempel ”Kvadrat 14 x 14”. Längst ner kan den som skapat mönstret eller överfört mönstret skriva sitt namn och datum. Jag ville att barnen skulle skriva sitt namn på mallen som de skapade för att de skulle känna att de fick äran. Dessa mallar sattes i en pärm med ett register med "Förskoleklassens mönster" under flik 1, "Fritis mönster" under flik 2. Därefter följde mallarna för vardera en form under vars en flik. Sist placerades utskrifter av originalen. På framsidan av pärmen och på ryggen finns pärmens titel ”Mönster för pärlplattor”. På utsidan finns bilder av pärlade pärlplattor samt mönster av små kvadratiska pappersbitar som löper runt alla kanterna. Det mönstret börjar i en bild av en pärlplatta.
I Läroplan för grundskolan, förskoleklassen och fritidshemmet 2011 (Lgr 11 s. 14) beskriver hur läraren ska stimulera eleverna så att de använder sin fulla kapacitet samtidigt som det ska ske i ett för eleven relevant samanhang. Vidare beskrivs hur eleven ska få ta ansvar för sitt eget lärande (Lgr 11 s. 15). I avsnittet om skolans grundläggande värden betonas att skolan ska stimulera elevernas lust att lära (Lgr 11 s. 7). Dessutom beskrivs hur eleverna ska få uttrycka sin kreativitet, pröva nya idéer och lösa problem, gemensamt med andra och självständigt (Lgr 11 s. 9). Inom ämnesområdet matematik ska barnet få utveckla sin förmåga att tänka matematiskt på ett sådant sätt att det kan användas i vardagslivet samt i högre studier (Lgr 11 s. 13).
![](https://blogger.googleusercontent.com/img/b/R29vZ2xl/AVvXsEhAZ8m7aeAJGM0Y3QrOqytEGUMaqwSkSmyy9XeoUqhg-4qJJ7HRM8WfsSx_MfBcvsiZTQb2uhE3qHKro2-RSeeA4sWYau8ktpjZDmp5SA0h1r8q8lrdVPur1k0uitwUgiecbg_-q_N-TP8/s1600/030.jpg)
Referenser
Björkdahl Ordell, Susanne, Eldholm, Gerd
& Hagstrand-Velicu, Kerstin (2010). Lär
genom textil: en handbok i att använda textil som pedagogiskt redskap för barns
lärande. 1. Uppl. [Mölnlycke: Susanne Björkdahl Ordell]Läroplan för grundskolan, förskoleklassen och fritidshemmet 2011. (2011). Stockholm: Skolverket
Solem, Ida Heiberg & Reikerås, Elin Kirsti Lie (2004). Det matematiska barnet. 1 uppl. Stockholm: Natur & Kultur
Kursmål
Redogöra för och problematisera aktuell didaktisk forskning med relevans för barns språkliga, matematiska och estetiska lärprocesser
Självständigt planera, genomföra, utvärdera och
kritiskt reflektera över ett tematiskt arbete där de estetiska arbetsformerna
används för att undersöka och bearbeta olika kunskapsområdena
Utifrån estetiska lärprocesser planera, genomföra
och kritiskt granska ett didaktiskt material med fokus på barns lärande
Tillämpa, motivera och kritiskt granska användandet
av olika digitala redskap för att stödja barns utveckling