Längd: längst-kortast, jämföra
Som en del i
temat ”Fötter och händer arbetar de äldre förskolebarnen med att få en
uppfattning om sin egen längd på fötterna i relation till omvärlden. De utgår
från sina egna gummistövlar och skapar ett fotavtryck. Det kan ske genom att de
ritar av gummistövlarnas fotsula på ett papper som sedan klipps ut och
färgläggs. Eller att de använder lera för att få en sula som är lättare att
hantera. Genom att avbilda ett tredimensionellt objekts ena sida får barnen
möjlighet att uppfatta sambandet mellan två och tredimensionella objekt (Solem
Heiberg & Reikerås 2004, s.108). De färdiga sulorna kan de använda för att
jämföra med varandra. De kan sortera varandras sulor från kortast till längst.
De kan lägga gem på längden över sulan och se vem som får plats med flest gem.
Det resultatet kan de sätta i relation till vem som har kortas respektive
längst sula och på så sätt få en förståelse för mått och relationer. Som
avslutning på den aktiviteten kan de sätta upp sulorna på väggen ovanför
golvsockeln och då se hur olika höga sulor barnen i gruppen har. Sulorna på
vägen blir en del av dokumentationen som växer fram under arbetets gång.I förskolans uppdrag ingår att barnen ska få möta och utveckla förståelse för till exempel mätning, antal, ordning, riktning och form (Lpfö 98 rev. 2010, s. 10).
Yta: bred-smal, antalsuppfattning
Vid ett senare tillfälle kan de på sin
sula lägga gem eller knappar över hela ytan och räkna antalet. Genom att
jämföra skillnaden i antal mellan att använda gem eller knappar samt betydelsen
av storleken på dessa kan barnen få en uppfattning om betydelsen av ytan. Det
blir ännu ett sätt att jämföra storleken på sulorna. För barnen blir det en
upplevelse i hur kardinaltalets olika värde beroende på måttets storlek (Solem
Heiberg & Reikerås 2004, ss. 125-156). Sulorna som sattes upp på väggen kan
nu kompletteras med staplar av gem.
Under aktiviteten använder de matematiken
för att utforska och upptäcka sin omgivning. De provar olika problemställningar,
egnas och andras så som är angivet i Läroplan
för förskolan (Lpfö 98 rev. 2010, s 10).
Volym:
störst-minst, rumsuppfattning
![](https://blogger.googleusercontent.com/img/b/R29vZ2xl/AVvXsEgJ7BjugF87HjwftF3Wv5xHLw6X6UemykXmvYwj6y8s7_XZlpaMLio7v-PDMzSVkq-1ov2HojvWw2UygbigI47RIj6nE41_0yCK_PuwrilM0eNy0kxxE7DuZrFaPW2F2hdqm93brAoueZM/s1600/10921849_785536071513718_1395099849_n.jpg)
Lpfö 98 (rev. 2010, s.10) anger att barnen ska få möjlighet utveckla sin förmåga att resonera och kommunicera kring matematik. Det innebär att de måste möta och lära sig ord och begrepp. Samt få möjlighet att pröva idéer, argumentera och tillsammans hitta inspiration till nya tankar.
Att få
erfarenhet av längd, yta och volym
![](https://blogger.googleusercontent.com/img/b/R29vZ2xl/AVvXsEiiHjOWcq5jJxxln3EuyBZ-bOyqjGliyTam82WBpHvQdUALhlNX7wfxiO_nknHTsBdBXBd5O_tFSOhyphenhyphene7ZImPwDXjhcZOw-wBEguyjJdEtf1KjeBwhNtm4Cf3kEtAN0DYUeRKS9NqqRLD4/s1600/10937654_785536838180308_1682733753_n.jpg)
Dokumentation
för barnens fortsatta lärande
Dokumentationen
på väggen är tänkt att vara ett tillgängligt material som barnen självständigt,
i grupp eller tillsammans med en pedagog kan reflektera över och återkomma till
och använda i leken. Sterner (2006, ss. 45-53) menar att det är viktigt att
pedagogerna tillsammans med barnen reflekterar och samtalar om det som ligger
framför och bakom handlingen. En lätt tillgänglig dokumentation över
aktiviteten kan bidra till utvidgade samtal. Barnet upplever och utvecklar sin
matematiskakompetens genom att växla mellan handling och tanke (Solem Heiberg
& Reikerås 2004, ss.9-13). Att få utveckla sina tankar och resonera är
därför lika viktigt som att agera.
Pedagogernas
förshållningsätt
Under alla aktiviteterna är det barns
lust till upptäckter och erfarenheter som ska ligga i fokus för hur aktiviteten
utvecklar sig. Om barnens intresse styr åt ett håll bör man som pedagog försöka
följa barnens tankar och vilja. Man bör vara övertygad om att barnen skaffar
sig ny kunskap och erfarenhet i det de gör. Samtidigt som det erbjuder nya
infallsvinklar. Det kräver en pedagog som kan följa barnens tankar och upptäcka
matematiken i det som sker samt kan ge barnen utmaningar i det som sker. Det
går alltid att återkomma och göra ett nytt försök en annan gång med den planerade
aktivitet som styrde åt ett annat håll. Samtidig är det viktigt att planera
medvetet mot specifika mål och därigenom ha en tydlig bild av vad det är man
ska göra (Sterner 2006, ss.110-112). En annan grundläggande bit är att
samspelet pedagog – barn och barn – barn är inspirerande. I mötet med
matematiken tillsammans med andra utmanas barnens tankar vilket leder till
förståelse och nya tankar. Genom att få ord och begrepp på händelser bildas en
förståelse för vad som sker och en möjlighet att diskutera, resonera och
reflektera. Upplevelsen är i handlingen fysisk medan språket tydliggör det
kognitiva innehållet. Den fördjupade förståelsen lägger också grunden för att
kunna generalisera och se samband. Att som pedagog utmana barnen i deras
handling och tanke är därför en viktig del av aktiviteten och vardagen (Sterner
2006, ss.103-113). Barn som saknar ord och utryck kan ha svårt att utrycka sig
på ett korrekt sätt. I samtalet mellan barn och pedagog är det pedagogen som
har ansvar för att förstå det barnet vill kommunicera (Solem Heiberg &
Reikerås 2004, ss.15-17).
Referenser
Heiberg Solem, Ida & Reikerås, Elin
Kirsti Lie (2004). Det matematiska
barnet. 1 uppl. Stockholm: Natur & Kultur
Läroplan
för förskolan Lpfö 98. [Ny, rev. utg.] (2010). Stockholm: Skolverket
Sterner, Görel (2006). Språk,
kommunikation och representationer. I Doverborg, Elisabet & Emanuelsson,
Göran (red.) Små barns matematik:
erfarenheter från ett pilotprojekt med barn 1 – 5 år och deras lärare. 1. uppl.
Göteborg: NCM, Göteborgs universitet, ss. 45-57
Sterner, Görel (2006). I lek utvecklar
barn rumsuppfattning och språk. I Doverborg, Elisabet & Emanuelsson, Göran
(red.) Små barns matematik: erfarenheter
från ett pilotprojekt med barn 1 – 5 år och deras lärare. 1. uppl. Göteborg:
NCM, Göteborgs universitet, ss. 103-115
Kursmål
Redogöra för och problematisera aktuell didaktisk
forskning med relevans för barns språkliga, matematiska och estetiska
lärprocesser
Förhålla sig kritisk till olika teorier och metoder
för språkliga och matematiska lärprocesser